Närvisüsteem

Esitage oma rühma wiki-lehel videode aadressid (lingina) ning lühike kirjeldus: mida video esitab, mida selle abil õppida, **sisukokkuvõte**. Videode valikul pidage silmas kasulikkust inimese füsioloogia õppimisel ning paljude alateemade kajastatust (elundkonna ehitus, talitlus, seosed, patoloogia jms). Inglise-eesti sõnastik (otsingusõnade tõlkimiseks) nt: Animato, [|Aare] jt
 * //Ülesanne õpilastele//**
 * Leidke antud teemal (teatud elundkonnad) YouTube'st või mujalt (nt TeacherTube; Delfi video jt) õpetlikke ja ainealaselt korrektseid videolõike inimese anatoomiast ja füsioloogiast.
 * Leidke otsinguga (autoriõiguste arvestamisel nt Wikimedia Commons;[| Flicr] - CC litsentsiga! jms) õpetlikke ja ainealaselt korrektseid skeeme/jooniseid inimese anatoomiast ja füsioloogiast. Esitage need oma wiki-lehel lingina, märkides juurde lühikese sisukokkuvõtte.

Närvisüsteem

media type="custom" key="25898410"

media type="custom" key="25898388"

Videotes oli näidatud närviimpulsi levik. Närvisüsteemil on olemas kaks jaotust: on kesknärvisüsteem ning on piirdenärvisüsteem. Kesknärvisüsteem koosneb peaajust ning seljaajust. Peaaju koosneb viiest osast ning juhib kogu organismi tegevust, need osad on: suuraju, väikeaju, vaheaju, keskaju, piklikaju. Närviimpulsside liikumist kehas reguleerib keskaju, info liigub närvisüsteemis nõrkade elektriliste signaalidena kiirusega ligikaudu 100m/sek, näiteks katsudes palavat pliiti näpuga näpuotstes olevad närvid saadavad info otsekoheselt ajju, kus seda informatsiooni töödeltakse ning samamoodi saadetakse see informatsioon otsekoheselt tagasi näpuotstesse ning see kõik toimub vaid murdosa sekundis, siis alles on võimalik inimesel tunda füüsiliselt valu.

media type="youtube" key="-s8yEhRZgvw" width="560" height="315"

Selles videos on nähtav kogu närvisüsteem. Inimese närvisüsteemi võib kokkuleppeliselt jagada kaheks osaks, kuigi nende funktsioneerimine on omavahel tihedalt läbi põimunud. Need osad on kesknärvisüsteem (KNS), mis koosneb pea- ja seljaajust, ning perifeerne närvisüstem, mis koosneb ülejäänud närvidest ja närvirakkud ekhade kogumikest väljaspool kesknärvisüsteemi. Kesknärvisüsteem tegeleb organismi välis- ja sisekeskkonnast saadud informatsiooni kogumise ja töötlemisega ning selle põhjal sobiva vastuse väljatöötamise ning algatamisega. Lisaks toimuvad kesknärvisüsteemis ka erinevad psüühilised protsessid. Perifeerne närvisüsteem koosneb 12 paarist kraniaalnärvidst ja 31 paarist seljaajunärvidest. See närvisüsteemi osa on vahendavaks lüliks (välis)keskkonna ja KNS vahel. Perifeerne närvisüsteem jaguneb somaatiliseks ja autonoomseks e. vegetatiivseks närvisüsteemiks (ANS). Somaatiline närvisüsteem on seotud info juhtimisega vastavatelt retseptoritelt KNS poole (aferentne e. sensoorne osa) ja kesknärvisüsteemist lihaste, liigeste, mõningate näärmete või muude efektororganite suunas (eferentne osa). Autonoomne süsteem reguleerib silelihaste, südamelihaste, kopsude ja mõningate näärmete tööd. Autonoomne närvisüsteem ei ole üldiselt inimese tahtliku kontrolli all. ANS jaguneb sümpaatiliseks ja parasümpaatiliseks närvisüsteemiks. Sümpaatilise närvisüsteemi ülesanne on valmistada organism ette tegutsemiseks, parasümpaatiline juhib organismi taastumist.