Erinevate+ussirühmade+võrdlus

Erinevate ussirühmade võrdlus

Koostage õppematerjal oma rühmale etteantud teemal.

1) Koostage tekst ISE, mitte otse veebist kopeerides (lugege teavet ). 2) Viidake allikale täpselt (kirjutage/kopeerige täpne internetiaadress, kus info võtsite). 3) Lisage oma wiki-lehele vähemalt 5 pilti või skeemi. 4) Lisage oma wiki-lehele vähemalt 5 viidet/linki sobivale internetiaadressile. 5) Lõpuks koostage oma wiki-lehe/teksti kohta 3 küsimust teistele rühmadele lahendamiseks. 6) Vastake ühe teise rügma (järgmise rühmanumbriga) küsimustele oma wiki-lehele.

Ümarussid on enamasti parasiitse eluviisiga, elades taimedes ja loomades ning imedes neist toitu. Ümrussid ehk nematoodid on loomad hõimkond, kuhu kuulub üle 8000 erineva liigi, kellest umbes 15 000 on parasitseerivad. Ümarussid elavad nii mage-, merevees kui ka maismaal. Ümarussid on loomadele ohtlikud ning põhjustavad ka inimese haigestumist. Näiteks elavad lameusside hulka kuuluvad paelussid selgroogsete loomade, sh inimese soolestikus. Neil pole suud ning nad omastavad toitaineid kogu kehapinnaga. Kinnituvad keha peapoolses otsas asuvate konksude ja iminappade abil peremehe sooleseina külge ning võivad kasvada enam kui 30 m pikkuseks. Ümarussid on kujult ümarjad. Nende munad valmivad lõplikult, kui nad viibivad mõne aja väliskeskkonnas. Tähtsamad ümarussid on solkmed, piitsussid, naaskelsabad. Solkmed on keskmiselt 20-40 cm.pikkused roosaka värvusega ümarussid. Nad parasiteerivad inimese peensooles. Munad erituvad koos roojaga väliskeskkonda, kus valmivad. Valminult võivad munad taas sattuda inimese organismi pesemata köögi-ja puuvilja söömisel, reostatud veega, mustade kätega. Ka kärbsed võivad solkme mune levitada. Solkmete eluea pikkus inimese soolestikus on umbes üks aasta. Solkmetest põhjustatud haigust nimetatakse __**askaridoosiks**__.

Lameusside ühtlane või lülideks jaotunud keha on selja-kõhu suunas tugevalt lamenenud. Nende nahklihasmõik koosneb keha kattest ja mitmekehalisest lihastikust. Kõik siseelundid paiknevad parenhüümis– kogu nahklihasmõiku täitvas õrnas koes. Seedeelundkond algab keha kõhtmisel küljel paikneva suuavaga. Esinevad neel ja sool ning pärak puudub. Päraku asemel on arenenud kanalitekujuline erituselundkond, mida mööda vedelad jäägid eritatakse keha tagaotsast eritusurve kaudu väliskeskkonda.Närvisüsteemi moodustavad pikinärvitüved. Lameussidel puuduvad ringe- ja hingamiselundid. Lameussid on mõlemasugulised loomad. Lameussid jagunevad imiussideks ja paelussideks.

=Imiussid=

Imiussid elavad parasiitidena teistel organismidel.Üks tuntumaid imiusse on maksa-kakssuulane. Maksa-kakssuulane kinnitub iminappade abil peremees-organismi maksa külge ning toitub peremehe verest ja maksarakkudest. Imiussidel on lülistumata lame keha, mis meenutab oma väljanägemise poolest puulehte. Imiussid on küllaltki väikesed – nende kehamõõtmed on 0,5-10 mm. Inimusside keha katab kutiikula, mille all paikneb nahklihasmõik. Keha näeb pealtpoolt välja üsna ilmetu, alaküljel on imiussidel üks või mitu iminappa, mille abil nad peremehe organismis kinnituvad. Iminapad on moodustunud keha eesotsas asetseva suu paksenenud servadest. Seedeelundkonna moodustavad neel ja tugevasti hargnenud umbne sool. Tahked toidujäägid väljutatakse suu kaudu. Hargnenud sool täidab ka toitainete jaotusaparaadi ülesannet. Vedelad jääkained väljutatakse organismist umbtoruneerude kaudu. Hingamis- ja ringeelundid lameussidel puuduvad. Imiusside närvisüsteemi moodustavad neelutänk ja närviväät, mis viib ärritust kogu kehasse laiali. Sarnaselt paelussidele, on ka imiussid liitsugulised.

=Rõngussid=

Rõngussid ehk anneliidid moodustavad suure loomade hõimkonna, kuhu kuulub üle 15 000 liigi. Rõngussid jagunevad kaanideks, hulkharjasussideks ja väheharjasussideks. Tuntuim rõnguss on vihmauss. Rõngusside keha koosneb rõngakujulistest lülidest. Nende närvisüsteemi moodustab peaaju ja kõhtmine närvikett. Läbi kogu keha kulgeb seedeelundkond, mille osadeks on suuava, söögitoru, pugu, magu, sool ja pärak. Enamjaolt elavad nad märjas keskkonnas, kuid on ka palju liike, kes on kohastunud eluks maismaal, mageveekogudes ja meres. Väikseimad rõngussid võivad olla alla millimeetri pikad, suurimate pikkus võib aga ületada kolme meetrit.

LEHEKÜLJED: [] [] [|ttp://et.wikipedia.org/wiki/Lameussid] ([]) [|http://et.wikipedia.org/wiki/Rõngussid] []