Eesti+taimekooslused

Looge sisukas ja teaduslikult õige (usaldusväärsetest allikatest pärineva) teabega wiki lehekülg. See peab sisaldama: 1) Antud teema sisulist ülevaadet (mõisted, seaduspärasused, seosed, faktid jms). 2) Viiteid (linkidena) infoallikatele. 3) Vähemalt 1 illustratsiooni (asjakohane skeem, pilt). 4) Rühma arvamust wiki kasutamisest ökoloogia õppimisel. Seejärel (töö lõppedes) lisage oma parempoolse naaberrühma wiki kohta väike arvustus/kriitika.

Eesti taimekooslus e. fütotsönoos http://www.jarva.ee/img/arts/est/3394/01f6be1878be22d5b315fd7212dec2b3.jpg

Taimekooslus on taimede rühmitus ühtlasel kasvukohal, mille ulatuses valitsevad ühesugused suhted nii organismide vahel kui ka organismide ja keskkonna vahel.

Taimekoosluse dünaamika on lühiajaline, pöördumatult ümbermuutuv e. suktsessioon, ööpäevased muutused, aastaajalised e. sesoonsed muutused, eriaastased muutused e. fluktuatsioonid ja taastumised e. demutatsioonid.

Taimekooslus ja keskkond Juhtiv tegur - see keskkonnategur, millest suurimal määral oleneb koosluse koosseis, sturktuur ja produktiivsus

Taimekoosluste struktuurid Struktuur - seosed objekti osade (süsteemi elementide) vahel, mis määravad selle ehituse ja olemuse.
 * koosluse koosseis
 * ruumiline
 * kronoloogiline

Taimekooslus kujuneb vastavalt mullale. Igas taimekoosluses kasvavad sellele omased taimeliigid – metsas metsataimed, niidul niidutaimed.Igas taimekoosluses kujuneb sellele iseloomulik rindeline ehitus.

Eesti taimekooslus jaguneb: mets(salumets, laanemets, arumets, soomets, segamets, männimets), niit(luhaniit, puisniit, aruniit, rannikuniit, lamminiit), soo(siirdesood, rabad, madalsood)