Suguelundkond

Esitage oma rühma wiki-lehel videode aadressid (lingina) ning lühike kirjeldus: mida video esitab, mida selle abil õppida, **sisukokkuvõte**. Videode valikul pidage silmas kasulikkust inimese füsioloogia õppimisel ning paljude alateemade kajastatust (elundkonna ehitus, talitlus, seosed, patoloogia jms). Inglise-eesti sõnastik
 * //Ülesanne õpilastele//**
 * Leidke antud teemal (teatud elundkonnad) YouTube'st või mujalt (nt TeacherTube; Delfi video jt) õpetlikke ja ainealaselt korrektseid videolõike inimese anatoomiast ja füsioloogiast.
 * Leidke otsinguga (autoriõiguste arvestamisel nt Wikimedia Commons;[| Flicr] - CC litsentsiga! jms) õpetlikke ja ainealaselt korrektseid skeeme/jooniseid inimese anatoomiast ja füsioloogiast. Esitage need oma wiki-lehel lingina, märkides juurde lühikese sisukokkuvõtte.

= [|Naise suguelundite ehitus ja talitlus] = Välimised suguelundid: Seesmised suguelundid: > põiekest ehk folliikulit. Nendes asuvad ebaküpsed munarakud. Suguküpsuse perioodiks väheneb nende arv umbes 10 korda. Viljastumisvõimeliseks saab nendest ainult iga sajas munarakk.'
 * Häbemekink - rasvkoe padjand häbemeliiduse kohal, mis murdeeas kattub häbemekarvadega.
 * Suured häbememokad – häbemekink lahkneb allpool kaheks suureks häbememokaks, mille vahele jääb häbemepilu. Suured häbememokad on samuti kaetud häbemekarvadega.
 * Väikesed häbememokad - asuvad suurte häbememokkade vahel, piiravad tupeesikut. Nad on kaetud limaskesta meenutava roosa nahaga. Tupesuudmest tagapool nad ühinevad.
 * Kõdisti (kliitor) - asub väikeste häbememokkade eesmises kokku-puutekohas. See on kõige tundlikum koht naise kehal ning mängib naise seksuaalsuses tähtsat rolli.
 * Tupeavaus - tupe väline avaus kehapinnal.
 * Lahkliha - tupesuudme ja päraku vaheline tundlik piirkond. [[image:http://www.hariduskeskus.ee/opiobjektid/massaaz/images/naise_s_elundid.jpg align="right" link="http://www.hariduskeskus.ee/opiobjektid/massaaz/?KUSE-SUGUELUNDKOND:SUGUELUNDID:Naise_suguelundid"]]
 * Kusiti - juha, mida mööda liigub uriin. Tupeava lähedal on kusitiavaus, mille kaudu uriin kehast väljub.
 * Tupp (lad. k. vagina) on torujas elund, mis ühendab emakat tupeavaga. Suguühte ajal siseneb suguti e. peenis tuppe. Sünnitusel väljub laps tupe kaudu.
 * Emakakael asub emaka alaosas. Emakakaelas on avaus, mille kaudu liiguvad seemnerakud tupest emakasse, väljub menstruaalveri ja tuleb sünnitusel ilmale laps. Sünnitusel peab emakakael oluliselt laienema ja sellega on seotud sünnitusvalud.
 * Emakas (lad. k. uterus) – pirnikujuline lihaseline organ, mis on umbes 7 cm pikk ja 5 cm lai. Seal areneb raseduse ajal loode. Emakat nimetatakse ka üsaks. Emakaõõs on vooderdatud limaskestaga, millest osa heidetakse koos verega välja menstruatsiooni ajal. Emakas kasvab laps, kuni ta on sünniks valmis.
 * Munajuhad - lihaselised torujad elundid, mis on umbes 10 cm pikad. Munajuhad ühendavad emakat munasarjadega. Just nimelt munajuhades toimub munaraku viljastumine.
 * Munasarjad - naise sugunäärmed. Asuvad munajuhade otste läheduses vaagna külgseinte suunas, nende pikkus on 3-4 cm, paksus 1-2 cm ja kaal 6-8 g.
 * Munasarjadel on kaks peamist ülesannet: munasarjades valmivad munarakud e. naissugu-rakud, ja seal toodetakse naissugu-hormoone. Murdeeas hakkavad keha hormoonid põhjustama munarakkude küpsemist. Tavaliselt küpseb üks munarakk korraga, väga harva ka kaks. Seda nimetatakse ovulatsiooniks. Küps munarakk liigub piki munajuha emakasse.
 * Munarakud. Tütarlapse sünnimomendil on tema munasarjades ca 400 000 - 500 000

Kontrolli enda teadmisi [|siin]!

** [|Meessuguelundite ehitus ja talitlus] **
Välimised suguelundid: Seesmised suguelundid: Kontrolli enda teadmisi [|siin]!
 * [[image:http://www.hot.ee/margitli/INIMENE/mehe%20suguelundkond.JPG align="right" link="http://www.hot.ee/margitli/INIMENE/suguelunkond_mees_ja_naine.html"]]
 * Suguti ehk peenis – 8-11 cm pikk, torukujuline. Otsast on ta varustatud sugutilukuga, mis on kaetud eesnahaga. Suguti keskel paikneb kusiti-seemnerakkude toru, mille kaudu väljub seemnevedelik.
 * Munandikott – siin asuvad munandid. Munandikotis on kehatemperatuur paar kraadi madalam kui mujal.
 * Munandid – siin valmivad seemnerakud.
 * Munandimanused – asuvad munandite kohal ja seal talletatakse seemnerakud.
 * Seemnejuhade kaudu liiguvad seemnerakud ja seemnevedelik sugutisse.
 * Seemnepöiekesed – eritavad seemnevedelikku, kus seemnerakud ujuvad.
 * Eesnääre eritab seemnevedelikku, kus seemnerakud saavad liikuda.

Triin, Tuuli, Linda, Kristofer