Ökoloogilised+ehitusmaterjalid

http://www.tervemaja.ee/client/common-docs/steico/steico_poster%20est.jpg http://www.bioneer.ee/eluviis/kodu/BedZED_%E2%80%93_%C3%B6korajoon_Londonis.aid-1179

Võimaluste iseloomustus, saavutatud tulemused ökotehnoloogia vallas (sel teemal). Lisada vähemalt 2 linki ning 1 illustratsioon. **Tervislikud materjalid:** Põhk, roog, lubi savi jne või sünteetilised vaibad, vinüülpõrandaplaadid, polüuretaanlakid, PVC, värvid jne.

**Taastuvad materjalid:** materjalid, mille tekkimiseks ja lagunemiseks vajaminev energia saadakse maast ja päikesest. Ressursi taastumisest pole tolku, kui hetketarbimine ületab kordades hilisemaid aastasadu aegavõtvaid taastumisprotsesse. põhk, lepavõsa, turvas? inimtöötaastumisaeg

**Külluslikud ehk ammendamatud materjalid:** Maapind Kivid

**Taaskasutatavad materjalid** Rämps, prügi Kas kipsplaat ja Pvc plastikaknad on säästvad?

**Energiasäästlikud materjalid madala energiasisaldusega materjalid:** Puitmaterjal arvestusliku kuluga 580 vatti energia kulu ühele tonnile (puude langetamine, transport, saagimine) alumiinium 126 korda energiamahukam Teras 24 Klaas 14 Plastmass 6

Puit on üks mitmekesisemate kasutusvõimalustega tooraine üldse. See kuulub kestvatulu tooraine- kui ka energiaallikate hulka, kuna ta päikeseenergia abil looduslikult kasvab.

Selle lihtne ümber töötamine ja seega kaasnev madal energiavajadus on suur faktor kasumi saamine metsaraide ja töötlemise kaudu mängivad samuti olulist rolli ökoloogilisel kasutamisel.

Puit ehituse- ja konstruktsioonimaterjalina Puidust maja taastamine

Puidu pikaajaline kasutamine materjalina on üks komponent CO2 ladustamisel ja väljendub positiivselt atmosfääri CO2-bilansile

Eelised ja puudused

Puit on peene paksuse puhul tugev ja elastne.

Puit on küllaltki vastupidav paljude keemiliste ainete suhtes. Näiteks, puit kahjustub alles siis kui keskonna pH-tase on alla 2 või üle 9.

Madala soojusjuhtivuse tõttu on puit väga hea soojusisolaator.

Üheks puidu puuduseks või eripäraks on tema ebaühtlane struktuur ja omadused. Näiteks tüvepuidu korral on üks põhilisemaid struktuuri hälbeid oksakohtade esinemine selles. Kõrvalekalduvad kasvutunnused või puiduvead hinnatakse tugevuse alusel enamasti negatiivseteks, kuid võivad samas olla esteetiliselt soovitud.

Puidu üheks halvaks küljeks on tema vastuvõtlikkus bioloogilistele teguritele. Ta on näiteks toiduks paljudele seentele (majavamm), putukatele ja bakteritle. Vastuvõtlikkus bioloogilisele lagunemisele on osaliselt seotud puidu niiskusega, sest vaid niiskunud puitu suudavad asustada ja lagundada puiduseened.

Veel üks puidu puudus on tema deformeerumine ehk puidu vormi muutumine nii koormuste kui ka niiskuse ja teiste keskonnatingimuste mõjul. Näiteks kahaneb puit vananedes, aga võib ka niiskusesisalduse vähenedes või kasvanud puus tekkinud pingete kadumisel iseeneslikult lõheneda. Teisalt põhjustab puidu hügroskoopsus, ehk vee imamisvõime, nii tema eluaja jooksul kui ka hiljem tema vormi muutumist. Puiduniiskus sõltub ümruse niiskustasemest. Niiskuse muutused põhjustavad puidu märkimisväärse vormimuutue, aga ka mõjutavad tema mehhaanilisi omadusi.

Paljusid neist halbadest omadustest on võimalik niinimetatud konstruktiivse puidukaitsega vältida või vähendada. Selle hulka kuulub ka paljude vanade teadmiste ja tavade rakendamine puidu kasutamisel, ulatuslikult ilma kaasaegsete puidukaitsevahenditeta. Üks uus moodus puit niiskusekindlaks ja vastupidavaks muuta on termopuidu-protsess.

Puidu põlevus on tema halvaks küljeks, kui seda ehitus- ja konstruktsioonimaterjalina kasutatakse. Samas puit, mis paikneb tule suhtes ristikiudu ja kattematerjal, mis puidu ristlõigetest koosneb on üpris püsiv tule suhtes ja sellisel kujul mõnigatel juhtudel hoopis tulekahju tõkestamiseks kasutatakse, kuna siin põlemisel tema pinnale söe kiht tekib ja see takistab soojuse kandumist puidu sisemusse ning samas ise põlemiseks kõrget temperatuuri vajab. Ehitusviisi ja kaitsemeetmetega on võimalik puidu vastupidavust nii tulele kui keskonnamõjudele tõsta. Puitehituse stabiilsus nõrgeneb tänu halvale puidu sisemisele soojusjuhtivusele aeglaselt tulekahju puhul ja kandevõime väheneb peamiselt kandetarindite ristlõike vähenemise tõttu, mitte nende kuumenemise tõttu. Teraskonstruktsioonidel seevastu toimub aga kõrgest temperatuurist tulenevalt kandevõime kahanemine järsu, mis viib nende kokkuvarisemisele.

Pikaajalisel toimel kahjustab UV-kiirgus puitu. Seejuures laguneb ligniin ja vihmavesi uhub selle jäägit välja. Lisaks sellele muutub puit UV-kiirguse toimel halliks. Päikesekiirte mõju on tuntav puidu välimistel kihtidel ja seda annab vältida pigmendirikaste lakkide, ehk siis värvide kasutamisega. Puit ehitusmaterjalina Vana puumaja kivises Veneetsias

Puit on üks vanemaid ehitusmaterjale ja üksnes oma tuleohtlikkuse pärast tulekahjude ja sõdade tõttu tagasitõrjutud. Viimasel ajal on puidu tähtsus ehitusematerjalina uuesti tõusnud, oma ökoloogiliste ja taastuva materjali heade omadustega. Lisaks ei reosta lagunev puit loodust.

Puit ei kanna, erinevalt metallist, elektrit edasi. Selletõttu ehitati kolmekümnendatel aastatel saatjamastid puidust, misjuures antennitraat masti sees üles riputati. Väljaarvatud Gleiwitzi mast on kõik teised mastid juba hävitatud kas Teise maailmasõja lõpus või on nad siis nüüdseks mahalammutatud. Ka nüüd kasutab Saksa Telekom AG Brückis kahte 54 meetri kõrgust puumasti, mis ehitati metallosi kasutamata. Nende otstarbeks on mõõdetavate antennide vastuvõtt. Tänu mastide metallivabale konstruktsioonile on võimalik häirevabalt diagramme välja mõõta.

Põhimõtteliselt ei seisa puust kõrghoonete ehitamisele midagi vastu; see on aga staatiliste vaatepunktist ainult ülemiste korruste jaoks võimalik. Kõrgeim puidust ehitatud hoone asub Magdeburgis, Saksamaal. See on Jahrtausendturm (avatud 1999. aasta Bundesgartenschau raames Elbauenpargi alal). Suurim Euroopa majanduslikult kasutatud maja viie korrusega asub Espoos Soomes. Selle ehitust juhatas põhiliselt soome firma Finnforest ja lõpetati aastal 2005.

Puitu saab toorena või ka töödeldud vormis soojusisolatsioonina kasutada (näiteks fiiberisolatsiooniplaadid, balsapuit vedelgaasikonteinerite isolatsiooniks).

Puufiiberplaat on ka heade akustilise isolatsiooni omadustega. Keskmise paksusega fiiberplaate (MDF) kasutatakse vanemate ehituste restaureerimise juures sammuheliisolatsiooniks.

Puitu kasutatakse nii ehitusmaterjaliks, betooni vormimisel, vooderdusena, elektrimastidel kui ka raudteeliipritena ja tunneli- ning sillaehitustöödes. Varem kasutati okaspuitu kaevandus- ja tunnelitööde juures, kuna erinevalt lehtpuudest teeb ta murdumise eel häält.

Puitu kasutatakse mahutite ja silode ehitamisel, mis on mõeldud agressiivsete soolade säilitamiseks.

Enamasti kasvav liimpuittalade kasutamine hallidekonstruktsioonidel on arvukate õnnetuste tõttu arutlusse sattunud. Stabiilsuse vaibumise põhjused olid siiski niiskusest tingitud. Kandejõud konstruktsioonidel on siiski nii suur, et regulaarse kontrollimise puhul ei ole riski.

Puit on peale selle üks vastupidavamaid ehitusmaterjale, kui see on korrektselt töödeldud ja hoolitsetud, või kui ta kahjurite ja teiste mõjude tõttu ei kahjustu.

Puit konstruktsioonimaterjalina

Puidu kui konstruktsiooni koostisosa tähtsus tõuseb fossiilse tooraine kahaneva kasutamise tõttu. Tal on suhteliselt väike tihedus, kõrge jäikus ja head omadused kuju säilitamisel pikaajaliste jõudude mõjul. Seda on hea töödelda ja on eeliseks, et omab esteetilisi ja ergonoomilisi omadusi.


 * Tisleripuit: saetud puit, lauad, prussid, mööblimaterjal ja akende raamikonstruktsioon
 * Resonants- ehk kõlapuit - muusikainstrumentide jaoks
 * Töödeldud puit - liimpuitplaadid, tisleri plaat ja vineer
 * Tooraine puumaterjalidele nagu näiteks puitlaastplaadid, erineva paksusega fiiberplaadid või vineer
 * Tööriistade käepidemed või varred
 * Materjal mitmete spordivahendite tarbeks
 * Ajalooline veesõidukite ehituseks

Taaskasutus, aineline ja energeetiline kasutamine

Puitu puhtal kujul saab probleemideta komposti või põletamisega samal ajal sellest energiat võites likvideerida. Vana- ja prügipuit kasutatakse põletamisematerjalina biomassitehases taastuv- ja CO2-neutraalse energia võitmiseks. Veel üks ümbertöötlemise meetod on kõrge temperatuuri juures toimuv pürolüüs.

Puitu kasutatakse paljude põhjuste tõttu uue energia võitmise jaoks. Küttepuit viitab uuestikasvava toorainena heale ökobilansile, kui seda uuesti istutatakse ja kasvatatakse. Puitu kasutatakse põletusainena puuahjudes. Puit on tänu automaatsete põletusseadete leiutamist puidukuulikeste ja pilbaste jaoks põletusainena nüüdselt mitte ainult palju ökoloogilisem, vaid ka palju mugavam kui õli või gaas.

Pürolüüsi abil on võimalik puidust ja teistest orgaanilistest ainetest palju keemilisi põhiaineid valmistada, mis fossiilseid allikaid asendavad. See kujutab samaaegselt puidu ainelise ja teiste uuestikasvavate toorainete kasulikkust, mis fossiilsete energiatootjate loobumisel suureks kasuks on.

Muud ainelised kasutamisevõimalused:


 * Suitsutamispuit - toiduainete konserveerimiseks
 * Tselluloosi tooraine, millest seal hulgas paberit ja tselluloosiprodukte nagu tselluloid ja viskooskiud valmistatakse
 * Tooraine keemiliste produktide jaoks nagu tõrv ja puusüsi
 * Lähtematerjal viina tootmiseks