7klkorda

TTG 7. klassile. KORDAMINE ÕPPEAASTA LÕPUL.

ALLJÄRGNEV ON VEIDI TÄIENDATUD KOKKUVÕTE RÜHMADE VASTUSTEST. Head õppimist! **SISSEJUHATUS** ELUS : Bioloogid väidavad elusolendite kohata järgmist: nad koosnevad rakkudest, paljunevad, on tundlikud ümbritseva suhtes, kasvavad ja arenevad, neis toimub ainevahetus. Eluta loodusel neid omadusi pole. Otsesel arengul sarnanevad järglased kohe (sündides/koorudes) oma vanematega. Sellise arenguviisiga organismid küll kasvavad ja arenevad, kuid nende sise- ja väliseehitus oluliselt ei muutu. Moondega arengul on järglaste sise- ja välisehitus vanematest algul tunduvalt erinev. Sugulisel paljunemisel osalevad sugurakud: isasloom viib seemnerakud emaslooma organismi, ning seemnerakk ühineb munarakuga munajuhas. Mittesugulisel paljunemisel saab järglane alguse ühest vanemast, nt taimel mugulast, varrejupist vms, loomadel, nt korallidel vanemorganismi osast. Juured imevad mullast vett ja mineraalaineid, nad kinnitavad taime mulda. 2. Võrrelge sammas- ja narmasjuurestikku! Millistel taimedel neid esineb? Narmasjuurestik kujuneb teisiti kui sammasjuurestik. Narmasjuurestikus on palju vähem ühesuguseid juuri. Sammasjuurestik on iseloomulik rohttaimedele, põõsastele ja puudele. Narmasjuurestik on kõrrelistel ja teistel üheidulehelistel taimedel. Nii tekib kartulitaimel rohkem lisajuuri, mullast saadakse rohkem toitu ja vett kätte ning taime kasv on parem. Sest osadel taimedel, pügamisel uinupungad ärkavad ja taim hakkab kiiremini kasvama. Puuoksa osad: Kattekude, niineosa, kambium, puiduosa, säsikiired, säsi (õpi seda joonistama!) Õ. lk 46. Sulgroodne-sirel, sõrmroodne-vaher, kaarroodne-maikelluke, rööproodne-rukis. http://bio.edu.ee/taimed/general/images/ois1.gif < Õie ehitus vaata sealt või õpikust! Sel puhul on taime õiekate moodustunud **üksnes kas** tupp- või kroonlehtedest või viimaste taolistest lehtedest nt.tulp. Kaheli õiekatte puhul on õies nii tupp- kui ka kroonlehed nt.kibuvits. • **lahksuguline õis ja mõlemasugune õis** - vt õp lk 53 • **ühekojaline taim ja kahekojaline taim** - vt õp lk 53 SEEME JA VILI lihakviljad ja kuivviljad – viljade veesisalduse järgi. Avanevad kuivviljad ja sulgunud kuivviljad – vilja avanemise järgi. 2. Too näide: kuiv avavili – kõder, nt hernel. lihakvili – tomat tuule abil leviv vili – seemnis, näiteks võilillel kuiv sulgvili – pähkel, nt sarapuul! Kuusk, mänd, kadakas, jugapuu (kasvad peamiselt Hiiumaal ja Saaremaal, punased marikäbid, pehmed okkad, hävimisohus liigina on ta looduskaitse all). Iseloomusta teisi õp abil! — Sõnajalgtaimedel on võsu ja juured, õisi ja vilju pole; — Vartes on eristunud juht- ja tugikude; — Osjad, kollad ja sõnajalad on eostaimed (paljunevad eostega); — Nad on enamasti mitmeaastased rohttaimed ( — Sõnajalgtaimede viljastamine on enamasti seotud veega, nende areng viljastamisest täiskasvanuks saamiseni on aeglane;  2. Kirjelda, mille poolest erinevad osjad koldadest!  Vt õpik lk 77.  — Kehaväliseks viljastamiseks nimetatakse munaraku ja seemneraku ühinemist väljaspool keha.  — Kõigusoojaseks loomaks nimetatakse loomi, kelle kehatemp. sõltub ümbritseva keskkonna temperatuurist.  — Lahksuguliseks loomaks nimetatakse loomi, kelle munarakud ja seemnerakud arenevad erinevates isendites.  •…neer - erituselundkond.  •…maks - seedeelundkond  •…peaaju - närvisüsteem  •…seemnesarjad - suguelundkond  •…süda - vereringe  •…küljejoon – närvisüsteem ja meeleelundid  •venoosne ja arteriaalne veri; venoosne on hapnikuvaene ja arteriaalne on hapnikurikas.  •lõpused ja kopsud: lõpused omastavad vees lahustunud hapnikku, kopsud õhuhapnikku.  **1. Võrrelge kahepaiksete ja roomajate skelette: tooge välja kaks põhilist erinevust!** Kahepaiksetel on rinnaluu, aga roomajatel on rinnakorv. Kahepaikse selgroos 1 kaelalüli, roomajatel rohkem. Roomajatel väga pikk selgroog, kahepaiksel lühem. Rästik, Nastik, Kivisisalik, Arusisalik, Vaskuss. Roomajatel on kopsud õhuhapniku hingamiseks ning nende keha katavad soomused, mis kaitsevad ärakuivamise eest. Roomajate munad on kuivamise eest kaitsva nahkkestaga. Roomajatel on maismaal rohkem toitu ja paremad elutingimused. Nad hävitavad kahjureid – inimeste aias vähem taimekahjureid, roomaja saab süüa. Inimesed kütivad roomajate vaenlasi. Rästiku mürgist toodetakse ravimeid. — seedeelundkond - lindudel on toidu kogumiseks pugu ning magu on kaheosaline: näärme ja lihasmagu. — hingamiselundkond - linnul on õhukotikesed: sissehingatav õhk satub läbi kopsu sinna ning väljudes läbib sama õhukogus kopsu uuesti – hapnik saadakse paremini kätte, ainevahetus on seega kiirem. — vereringeelundkond - lindudel on süda 4 osaline: 2 koda ja 2 vatsakest; roomajal 3-3,5 osaline (ebatäielik vahesein vatsakeste vahel). — närvisüsteem - linnud näevad paremini kui roomajad. On õppimisvõimelisemad. — skelett - lindudel on õhukambrikesed luudes, st luud on kergemad. Lindudel on suur rinnakukiil, kuhu kinnituvad lennulihased. — lihastik - lindudel on tugevad rinnalihased püsisoojane; lihasmagu; rinnakukiil; pugu; soomused; õhukotid; pesahülgajad; räppetomp; kloaak; roided; näärmemagu; muundunud esijäsemed; lahksugulisus; 4-osaline süda; LEIDA SOBIVAD 4 MÕISTET JA OSATA KOOSTADA NENDEGA JUTUKE! Rühmal oli vastamata! – mõelge lindude erinevate nokkade ja jalgade peale! Õp lk 148. IMETAJAD Karvad, väliskõrv, 7-kaelalüli, järglaste toitmine piimaga, süda neljaosaline, selgroog, järglase sünnitamine, jäsemed keha alla suunatud. Neil on arenenum närvisüsteem ja nad on õppimisvõimelisemad. Neil on jäsemed, mis võimaldavad neil kiiresti joosta ja hästi saaki püüda. Nad imetavad poegi piimaga, poegade eest hoolitsetakse. Järglased arenevad emaslooma sees – on kaitstud välismõjude eest. Sellel võiksid olla näiteks järgmised mõisted (näidata skeemina!): — Lahksugulised. — Kehasisene viljastumine. — Munasarjad,seemnesarjad. — Tiinus. — Järglane areneb emasloomas. — Ema sünnitab poja. — Inna-aeg. Igal rühmal tuleb vastata teatud osale kordamisküsimustest.
 * 1.** **Kirjelda vähemalt 5 erinevust elus- ja eluta looduse vahel!**
 * 2. Võrdle otsest ja moondega arengut (üldiselt!)**
 * 3. Võrdle sugulist ja mittesugulist paljunemist!**
 * JUUR **
 * 1. Millised on juure ülesanded, nimeta vähemalt kaks! **
 * VÕSU JA VARS **
 * 1. Miks mullatakse kartuleid? **
 * 2. Miks muutuvad pügatud hekid tihedamaks? **
 * 3. Joonista puuoksa (varre) ristlõik ning kirjuta juurde vastavate osade nimetused! **
 * LEHT, FOTOSÜNTEES JA HINGAMINE **
 * 1. Võrdle fotosünteesi ja hingamist, too välja 3 erinevust! **
 * Fotosüntees toimub taimerakkudes olevates kloroplastides, aga hingamine nii taimedel kui loomadel.
 * Fotosünteesi käigus tekib hapnik ja glükoos aga hingamisel neeldub hapnikku ja glükoos laguneb.
 * Orgaaniliste aintete moodustumine on fotosünteesil, aga hingamisel on orgaaniliste aintete lagunemine.
 * Fotosünteesil süsihappegaasi kasutamine (neeldumine), hingamisel süsihappegaasi eraldumine.
 * 2. Miks on taimede fotosüntees tähtis ka loomadele - nimeta vähemalt 2 põhjust! **
 * Sest loomad hingavad hapnikku mida taimed toodavad.
 * Loomad kasutavad taimede toodetud orgaanilist ainet toiduks ja elukoha loomiseks (nt taimne materjal pesadeks).
 * 3. Kuidas võivad paikneda leherood lehes (4 viisi), too näited taimeliikidest! **
 * ÕIS, TOLMLEMINE, VILJASTAMINE **
 * 1. Kujuta joonisel õie ehitus ning kirjuta kõigile õie osadele juurde nende ülesanne! **
 * 2. Selgita erinevus ja too näide vastavatest taimeliikidest: **
 * • lihtne õiekate ja kaheli õiekate; **
 * 1. Mille järgi jaotatakse vilju gruppideks, nimeta 2 põhilist tingimust? **
 * PALJASSEEMNETAIMED **
 * 1. Nimeta Eestis looduslikult kasvavad paljasseemnetaimed, iseloomusta neid lühidalt! **
 * 2. Nimeta kõigile paljasseemnetaimedele ühised tunnused (kolm tükki)! **
 * Paljasseemnetaime seemned, nagu nimigi vihjab, arenevad katmatult käbisoomustel
 * Pole õisi ega vilju
 * Paljasseemnetaimede kudedes leidub omapäraseid vaigu- ja limakäike (Paljude paljasseemnetaimede tüvi sisaldab vaiku, mis kaitseb putukate ja seenhaiguste eest)
 * SÕNAJALGTAIMED **
 * 1. Nimeta kõigile sõnajalgtaimedele ühised tunnused (3 tükki)! **
 * SAMMALTAIMED **
 * 1. Nimetage sammaltaimede üldised tunnused, selgitage vähemalt kolme! **
 * KALAD + ÜLDMÕISTED LOOMADE KOHTA **
 * 1. Nimetage kõik kala elundkonnad! Mis on selgroogsete iga elundkonna ülesanne? Koostage tabel, mille esimeses veerus on elundkonna nimi ja teises selle ülesanne looma seisukohalt! **
 * vt vihik ja õp. **
 * 2. Selgitage mõisted ühe pika lausega: **
 * 3. Millisesse elundkonda kuulub… **
 * 4. Milles seisneb erinevus: **
 * KAHEPAIKSED – vt õpik! **
 * 1. Võrrelge rohukonna ja ahvena skelette: leidke kolm põhilist erinevust! **
 * 2. Mille poolest erineb kloaak (kahepaiksetel) pärakust (kaladel)? **
 * 3. Nimetage vähemalt 6 Eestis elavat kahepaikse liiki! **
 * ROOMAJAD **
 * 2. Nimetage kõigi viie Eesti roomaja liiginimed! **
 * 3. Roomajad on maismaalise eluviisiga loomad. Põhjendage seda väidet vähemalt kahe tõsiasjaga! **
 * 4. Kirjeldage inimese ja roomajate vahelisi mõlemale kasulikke seoseid! **
 * LINNUD **
 * 1. Millised on lindude kehaehituse eripärad roomajatega võrreldes, nimeta vähemalt üks erinevus iga alljärgneva elundkonna kohta: **
 * 3. Millised toodud mõistetest iseloomustavad linde? Leidke loetelust 4 sellist mõistet ning koostage väike seostatud jutuke neid nelja mõistet kasutades! **
 * 4. Kuidas on seotud lindude ehituse iseärasused ja eluviis - tooge vähemalt kolm näidet! **
 * 1. Nimetage imetajate üldtunnused (6-7) **
 * 2. Tõendage vähemalt kolme erineva lausega, miks peetakse imetajaid kõrgemal arengutasemel olevateks kui näiteks roomajaid, linde või kalu? **
 * 3. Koostage mõistekaart imetajate sigimise ja arengu kohta! **
 * Arvestage, et kõik kirjapandu on avalikult kättesaadav ning te lisate tööle OMA NIMED.
 * Vastates kasutage palun küsimuse tekstist erinevaid värve.
 * Lisage oma rühma lehele ka 1 õppimist soodustav illustratsioon, viidake pildi autorile (kleepige vastav internetiaadress).
 * Salvestage regulaarselt! (et töö kaduma ei läheks).

1. rühm 2. rühm 3. rühm 4. rühm 5. rühm 6. rühm 7. rühm 8. rühm