Aineringed+ökosüsteemis

TÖÖÜLESANNE Looge sisukas ja teaduslikult õige (usaldusväärsetest allikatest pärineva) teabega wiki lehekülg. See peab sisaldama: 1) Antud teema sisulist ülevaadet (mõisted, seaduspärasused, seosed, faktid jms). 2) Viiteid (linkidena) infoallikatele. 3) Vähemalt 1 illustratsiooni (asjakohane skeem, pilt). 4) Rühma arvamust wiki kasutamisest ökoloogia õppimisel. Seejärel (töö lõppedes) lisage oma parempoolse naaberrühma wiki kohta väike arvustus/kriitika.

Ökosüsteem- funktsionaalne süsteem ,kus organismid koos keskkonnaga moodustavad isereguleeruva terviku. Ökosüsteemi põhikomponendid on orgaanilist ainet sünteesivad autotroofsed taimed. Liigi olemasolu ja arvukus ökosüsteemis sõltub teistest liikidest. Seetõttu ei saa ükski liik muutuda liiga arvukaks. Biosfääri elementaarosa ,milles üks biotsönoos koos sellele omase biotoobiga moodustab mingi piiritletaval alal aineringe kaudu reguleeriva süsteemi.Ökosüsteem on näiteks : järv,meri,niit,mets. Aineringlus- toimub keskkonna erinevate komponentide vahel ,mitmesuguste protsesside kaudu. Aineringluse realiseerimisel on globaalsel veeringlusel ,mille kaudu käib teiste ainete liikumine, tähtis osa. Bioloogiline tsükkel aineringluses ei piirdu ainete ülekandega vee kaudu biosfääris.  Mõnede ainerühmade tähtsus aineringluses on suurem kui teistel. Aineringe liikuma panevaks jõuks on kõik organismid. Peamisteks energiaallikateks on seejuures Päikese kiirgus ja keemiliste sidemete energia. Toiduahel -Peamised produtsendid veekeskkonnas on vetikad . Nagu rohi niidul on vetikad tiigis suurema osa energia ja aineringe aluseks. Suurem osa veekogu loomadest saab oma toidu kas otseselt või kaudselt vetikatest. Need on heterotroofid  - organismid mis saavad energiat oma elutegevuseks mõne teise organismi poolt loodud orgaanilisest ainest  .  Tihti on organismid laia toitumisspektriga, süües kord vetikaid, kord heterotroofseid organisme. Selliseid organisme nimetatakse omnivoorideks . Omnivoorid söövad kõike mis maitseb, sealhulgas ka baktereid ja surnud orgaanilist ainet -- detriiti.

Biosfääri tähtsamad aineringed on:   <span class="style_2" style="line-height: 23px"> <span class="style_3" style="line-height: 19px"> <span class="style_2" style="line-height: 23px"> <span class="style_3" style="line-height: 19px"> <span class="style_2" style="line-height: 23px"> <span class="style_3" style="line-height: 19px"> <span class="style_2" style="line-height: 23px"> <span class="style_3" style="line-height: 19px"> **<span style="color: rgb(0, 51, 0)"> Süsinikuringe: **<span style="color: rgb(0, 51, 0)"> Taimed muudavad õhu süsihappegaasi orgaaniliseks aineks. **<span style="color: rgb(0, 51, 0)"> Lämmastikuringe: **<span style="color: rgb(0, 51, 0)"> Lämmastikku on õhus palju, aga seda suudavad omastada vaid vähesed bakterid. Taimed toituvad mineraalsetest, loomad orgaanilistest lämmastikuühenditest. Surnud orgaanilist ainet lagundavad bakterid vabastavad osa lämmastikust tagasi õhku. **Fosforiringe** on biogeokeemiline tsükkel, mis kujutab fosfori ringkäiku litosfääris, hüdrosfääris, biosfääris ja nende vahel. Erinevalt teistest aineringetes ei mängi atmosfäär fosforiringluses tähtsat osa, sest fosfor ja selle ühendid on enamasti Maal esinevatel tavatemperatuuridel ja -rõhkudel tahkes olekus, ehk seega õhust raskemad. Väävliringe olulisimad etapid on järgmised:
 * <span style="color: rgb(0, 51, 0)"> Hapnikuringe: **<span style="color: rgb(0, 51, 0)"> Hapniku ringkäik eluta loodusest elusasse ja tagasi. Kõik aeroobsed organismid kasutavad hingamiseks õhuhapniku. Taimed vabastavad fotosünteesi käigus veemolekulist hapniku õhku.
 * Väävliringe** on biogeokeemiline tsükkel, kus väävel ja tema ühendid ringlevad eluta ja eluslooduse vahel, kusjuures muutub väävli oksüdatsiooniaste.
 * orgaanilise väävli muutumine anorgaaniliseks ehk vesiniksulfiidiks (H2S).
 * Sulfiidi, elementaarväävli (S) ja teiste väävliühendite oksüdeerumine sulfaatideni (SO42-).
 * sulfaatide redutseerimine sulfiidideks
 * mikroobide kaasabil väävliühendite kontsentreerumine ja inkorporeerimine orgaaniliseks väävliks.


 * Veeringe** ehk **vee ringkäik** on Maa vee järjepidev liikumine maapinnal, üleval ja all. Ringlemise käigus võivad muutuda vee agregaatolekud. Veeringe on üks osa Maa üldisest aineringest.Veeringel puudub kindel algus- ja lõppkoht. Veeringe käivitajaks on Päike, mis soojendab ookeanide vett, kuni see hakkab aurustuma (jää ja lumi võib sublimeeruda vahetult veeauruks). Tõusvad õhuvoolud kannavad veeauru atmosfääri, kus see kõrguse kasvades hakkab jahtuma kuni kondendseerumiseni, mille tagajärjel moodustuvad pilved.

http://tamme.wikispaces.com/file/thumbnail/tasakaal.jpg?size=64